Nógrádi Gábor

Írástanfolyamok
nem csak íróknak

20 előadás az írás művészetéről

2.

MUNKAFÜZET

Javaslom, nyomtasd ki a munkafüzetet,

hogy a feladatokat meg tudd oldani!

Minden jog fenntartva! A kiadvány egészének vagy bármely részének a kiadó írásos engedélye nélküli sokszorosítása, másolása, egyéb engedélyköteles felhasználása – beleértve a kiadvány digitalizálását és ily módon történő többszörözését, nyilvánossághoz közvetítését – szigorúan tilos.

© Nógrádi Gábor 2021

www.nogradi.hu

Presskontakt Bt. 2131 Göd, Pf. 82

Felelős kiadó a Presskontakt Bt. ügyvezetője

Marketing: Nógrádi Bence Szabolcs

Lektor: Kerényi Kata

1. Az író az olvasóval közösen írja a művét

Feladatjáték

A játékos feladat azt kívánja illusztrálni, mennyire másképpen működhet az olvasói képzelet, mint az írói.

Azaz: hogyan írja át az olvasó az író művét a képzeletében.

Három rövid regényrészletet olvashatsz és a részletekhez kapcsolódó kérdést.

Kérlek, mint olvasó, válaszolj a kérdésekre.

A munkafüzet végén a feladat megoldásában ellenőrizheted az író művében szereplő válaszokat. (Azért ne vedd nagyon komolyan: ez egy játék!)

A. Részlet A bátyám zseni című regényből:

Kérdés: Szerinted milyen színű a regényben Tom haja és a szeme?

„Az tuti, hogy a tesóm nem normális!”

Ez volt a tizenkét éves Tom véleménye tizenöt éves bátyjáról, Gergőről, akit otthon csak Gerinek becéztek.

Miközben Tom ilyeneket mondott a családtagjainak vagy a barátainak, hátul kis varkoccsá gumizott . . . . . . haját megrázta, és napbarnított, kerek arcából úgy villogtak elő nagy, . . . . . . szemei, mint két…”

B. Részlet Gabriel Garcia Marquez: Száz év magány című regényéből:

Kérdés: Mitől fiatalodott meg a jelenlévő falusiak szemében a Melchiadesnak nevezett személy?

„A faluból oda is gyűlt mindenki a sátorhoz, és egy centavo ellenében megnézhették Melchiadest, aki ismét fiatal volt, friss erőben, ráncok nélkül. Akik emlékeztek skorbut rágta ínyére, sorvadt orcájára és fonnyadt ajkaira, a cigány emberfeletti hatalmának e döntő bizonysága láttán reszketni kezdtek a rémülettől.”

a., Szemfényvesztés történt. Hipnózis hatása alatt fiatalnak látták Melchiadest.

b., A falusiak által még nem ismert műfogsor tette fiatallá az arcát.

c., A falusiak által még nem ismert plasztikai műtéten esett át Melchiades.

C. Részlet John le Carré A kém, aki bejött a hidegről című regényéből:

„Az amerikai újabb csésze kávét nyomott Leamas kezébe, és így szólt: – Menjen vissza és feküdjön le. Fölhívjuk, ha meglátjuk a pasast.

Leamas nem felelt, csak bámulta a kihalt utcát az őrház ablakából.

– Nem várhat itt örökké, uram. Lehet, hogy nem is most jön. Fölhívjuk az Ügynökséget, és húsz percen belül visszaérhet ide.

– Nem – szólalt meg Leamas –, rögtön besötétedik.

– De hát meddig akar várni? Kilencórás késésben van már a pasas.

– Maga menjen csak, ha menni akar. Sokat segített, igazán – tette hozzá Leamas. – Meg is mondom Kramernek, milyen sokat segített.

– Hát maga? Meddig akar várni?

– Amíg meg nem jön. – Leamas a kémlelőablakhoz lépett, és megállt a két mozdulatlan rendőr között.”

Kérdés: Vajon kire várnak és hol?

a., Egy feladatát elvégző bérgyilkosra várnak az USA-Mexikói határon 1961-ben .

b., Egy menekült tudósra várnak az osztrák-magyar határon 1961-ben.

c., Egy titkos ügynökre várnak az NDK-NSZK határon 1961-ben.

(A megoldásra ugorhatsz, ha az egyes számra kattintasz.)

[1]

______________________________

2. Gyémánt a lábunk előtt - vedd fel!

Feladatjáték

Kérlek, jelöld be 1-5 értékeléssel a következő listán, hogy gyerekkorod óta melyik területen tapasztaltál magadban tehetséget!

Értelemszerűen 1-et kell írni, amikor nem tapasztaltál különösebb képességet az adott témában, aktivitásban, és 5-t, mikor kiemelkedően jól virítottál az adott területen. (Az én listámat lent találod.)

Irodalomszeretet

olvasási képesség

matematika

állatszeretet

barátkozás

kapcsolatteremtés idegenekkel

álmodozás

komputer

kézügyesség (szerelés, barkácsolás stb.)

kertészkedés

főzés, sütés

tánc-balett

képzőművészet

zene

természettudományos tantárgyak (biológia, fizika, kémia)

sport (melyik sportág?)

film – videózás

írói képesség

Ha valamit kihagytam a listáról, amiben tehetséges voltál, pótold, írd fel!

Aztán nézd végig a listát és gondold át, hogy melyik területen, mit tettél, hogy a csiszolatlan gyémántodat, ha volt abban a témában, kicsiszold?

Itt az én listám.

Irodalomszeretet

5

olvasási képesség

5

matematika

4

állatszeretet

4

barátkozás

2

kapcsolatteremtés másokkal

3

álmodozás

5

komputer

3

kézügyesség (szerelés, barkácsolás stb.)

4

kertészkedés

1

főzés, sütés

2

tánc-balett

2

képzőművészet

2

zene

4

természettudományos tantárgyak

2

sport

3

film

5

írói képesség

5

______________________________

3. Születhet író az írósuliban?

Feladatjáték

Az alább felsorolt témák közül melyik az a 10-12 téma vagy kérdés, amelyiket a legfontosabbnak tartod az írósuliban?

Ehhez a feladathoz nem adok megoldást. Mindenki maga dönti el, hogy a számára melyik téma a fontosabb.

A tehetség felfedezése

Az olvasás szerepe az írástanulásban

Nevelhet írót az írósuli?

Utánozhatom-e kedvenc írómat?

Milyen a jó történet?

Hogyan növeljük az önbizalmunkat, ami az íráshoz szükséges?

Hogyan csökkentsük a félelmünket a bírálattól?

Miért írunk? Miért ír az író?

Miért érdemes megtanulni jól fogalmazni annak is, aki nem akar író lenni?

Hogyan növeljük az emberismeretünket?

Írhatunk történeteket teljesen őszintén magunkról és a hozzánk közel állókról?

Hogyan lehet, és bele kell-e élni magunkat a szereplők lelkivilágába vagy elég, ha kívülről látjuk őket?

Hogyan válasszuk ki a főszereplőt? Kell e részletesen jellemezni külső, belső tulajdonságait?

Hogyan válasszuk ki a mellékszereplőket?

Szükséges-e mindig bő vázlatot írni az írásművünkhöz?

Milyen egy megírni való jó történet?

Mit jelent a kreativitás az írásművészetben?

Mit jelent az ihlet? És kell-e várni rá írás előtt

Hogyan viseljük el a kudarcot? (Ha nem tudunk valamit megírni, vagy rosszat írunk, valaki kritizál bennünket, akinek az ítéletében  megbízunk.)

Milyen műfajú művel kezdjem az írói életemet? Vers? Mese? Novella? Regény?

Hogyan tarthatom fenn a feszültséget, az olvasó figyelmét az egész írásműben?

Mi a konfliktus? Mi jelent az, hogy mindig legyen tétje a történetnek?

Hogyan nevezzem el a szereplőimet?

Milyen címet adjak az írásművemnek?

Milyen nézőpontokból írhatok? Mit jelent az, hogy egy bizonyos nézőpontból írom meg a történetemet?

Segít-e az írósiskola abban, hogy sikeresebb legyek a foglalkozásomban?

Hogyan lehet ütősebb, érdekesebb kommentet, posztot, levelet írni?

Hogyan fejleszthetem az anyanyelvi tudásomat? Szókincsemet és fogalmazási képességemet?

Mennyit változtathat és hogyan változtathat egy-egy szinonima az írásom minőségén?

Jelen időben vagy múlt időben fogalmazzam meg a történetemet?

Hogyan tudom elkerülni a közhelyeket?

Jelzők, határozók használatát mennyire kerüljem, vagy mikor használjam ezeket?

A dialógusokban hogyan nyilvánulnak meg a szereplők karaktere?

Mit jelent az, hogy a szövegben (dialógusban) a jéghegy csúcsa látszik, míg a kilenctizede a víz alatt van?

Meg lehet határozni, hogy mikor írjunk rövidebb és mikor hosszabb mondatokat?

Milyen hosszú legyen egy regény? És mitől függ a hosszúsága?

Mit jelent a négerkedés, azaz a művek megírása mások helyett? Lehetek-e "néger" és hogyan?

Előfordulhat-e, hogy visszautasítják az írásomat, könyvemet, de később kiderül, hogy nagyon is jó?

Mi az, hogy szinopszis? Mi az a treatement?

Vannak-e, lehetnek-e tilos szavak egy irodalmi műben?

Hogyan írunk könyveket gyerekeknek?

Hogyan készül egy filmforgatókönyv önálló ötletből?

Hogyan készül egy filmforgatókönyv egy irodalmi műből?

Mit jelent az, hogy a javítás is alkotás?

Mi a különböző műfajú, úgynevezett zsáner regények sajátossága? (legalább 20 különböző típus van a krimitől a scifi-ig.)

Hogyan készültek Nógrádi Gábor regényei? Melyek voltak az egyes művek műhelytitkai az ötlet megszületésétől a befejező mondatig? (A Gyerekrablástól a Petepitéig mintegy 20 regényről van szó.)

Hogyan kell szépirodalmi szinten ismeretterjesztő, illetve tanácsadó könyvet írni?

Mi a szerepe a humornak az írásművekben és hogyan tanulhatunk meg humorosan írni?

Hogyan lehet egy meglévő régi klasszikust, amit már nagyon kevesen vagy egyáltalán nem olvasnak, újramesélni, azaz rövidebben, modern magyar nyelven megírni?

Tervezhetek-e regénysorozatot, amikor még az első regényt sem írtam meg?

A könyvkiadás titkai ma Magyarországon? Hogy juttathatom el a művemet egy nap alatt az olvasóimhoz?

______________________________

4. Íróegyetem ingyen?

Feladatjáték

Amint az előadásban javasoltam, ha kedved van, írd ki egy lapra vagy másold ki egy dokumentumba a kedvenc könyveid, regényeid, novelláid, meséid, első mondatát, első mondatait. És próbáld kitalálni, esetleg le is írni, miért éppen úgy fogalmazta meg azt a mondatot az író? Hogy indította el a művét és vajon miért éppen úgy? Mit mond ezzel az első mondattal, első mondatokkal az egész műről, a várható történetről, esetleg a szereplőkről, az eseményekről? Nem kell leírni, elég, ha végig gondolod. Az is tanulságos lehet.

Álljon itt néhány kedvenc példám és a munkafüzet végén az értelmezéseim. Ha kedved van, nézd át, de mint tudod, az írósuliban semmi nem kötelező.

1. „Csak semmi egyszer volt, hol nem volt, csak semmi ódivatú bevezetés, vágjunk a közepébe! Történetünk első helyszíne: a varázslóiskola, időpontja: manapság, hőse: Fitzhuber Dongó, okleveles mestervarázsló. Pontosabban e pillanatban még nem okleveles. Csodálatos kalandjai éppen az iskola szokásos év végi oklevélosztó ünnepségén kezdődtek.”

(Békés Pál: A kétbalkezes varázsló)

2. „A változás, ami életében bekövetkezett, annyi mindentől megfosztotta, mintha bomba pusztított volna az otthonában.”

(Szabó Magda: Abigél)

3. „Egy bankrablás. Egy túszdráma. Pisztolylövés. Lépcsőház, tele rendőrökkel, akik épp lerohanni készülnek egy lakást. Könnyű volt idáig jutni, sokkal könnyebb, mint ahogy azt bárki gondolná. Nem volt szükség másra, mint egyetlen nagyon, de nagyon rossz ötletre.”

(Fredrik Backman: Hétköznapi szorongások)

4. „Elsőre úgy látszott, hogy sikeredik, de csak várd ki a végét. Lenn Délen, Alabamában ötlöttük ki ezt az egész gyerekrablást, mármint Bill Driscoll meg én. „Pillanatnyi elmezavar volt”, ahogy Bill később megállapította. Jóval később, sajna.”

(O’Henry: Borús Bölény váltságdíja)

5. „A Signorának nem volt joga ezt tenni – mondta Miss Bartlett semmi joga. Délre néző szobákat ígért nekünk, kilátással és közel egymáshoz, ezek pedig északi szobák, udvarra nyíló északi szobák, távol egymástól. Istenem, Lucy!”

(E. M. Forster: Szoba kilátással)

6. „Ma nem mentem iskolába. Azaz mentem, de csak, hogy hazakérezkedjem az osztályfőnökömtől. Apám levelét is átadtam neki, amelyikben „családi okokra” hivatkozva kérelmezi a felmentésem. Kérdezte, mi volna az a családi ok. Mondtam neki, hogy apámat behívták munkaszolgálatra; akkor aztán nem is akadékoskodott tovább.”

(Kertész Imre: Sorstalanság)

(A megoldásra ugorhatsz, ha a kettes számra kattintasz.)

[2]

______________________________

5. Szabad utánozni?

Feladatjáték

Klasszikus regényeket mesélt újra mai nyelven és rövidebben Nógrádi Gergely, hogy azok is megismerhessék ezeket a könyveket, akik az eredeti mű 600 vagy 2000 oldalát már nem olvasnák el, és egy részét talán meg sem értenék.

Természetesen Gergelynek utánoznia kellett az eredeti regény stílusát.

Az alábbiakban néhány újramesélt regény eredeti részletét és ugyanazon részlet újraírását közlöm. Találjátok ki, melyik részlet való az eredetiből! Ha lehet a magatok számára fogalmazzátok meg, vagy beszéljétek meg valakivel, hogy melyek voltak a megoldáshoz vezető „árulkodó” szavak vagy mondatok!

1. Melyik regényt írta át, mesélte újra Nógrádi Gergely, és melyik az eredeti változat, az A vagy a B?

1. Móricz Zsigmond: Erdély

2. Jókai Mór: A arany ember

3. Jókai Mór: A dunai hajós

A

„Ki az a vakmerő félkegyelmű, aki a tomboló szélviharban úton van a rémisztő Duna-parti sziklák között? Ki az a háborodott, aki ahelyett, hogy lehorgonyozná, vagy a partra vinné a hajóját, bemerészkedik a Vaskapunak nevezett, ezer méter magas, kétszázötven méter szűk szorosba?

A halászok csendes időben se szívesen látogatnak erre a környékre. Ám ha megérkezik a hideg, dühöngő szél, a bóra, mindenki tudja: egy hétig járhatatlan lesz a Duna a Vaskapunál! A kanyarodóknál lesből csap a vihar a hajókra, majd sebesen tolja előre azokat, egészen a víz mélyére.

És mégis, mintha reggel óta többször is hallatszott volna egy hajókürt a szélzúgáson át! A Duna két partján a török és a szerb határőrök értetlenül meredtek egymásra. Kik unták meg az életüket?”

B

„A bóra bizony tisztára fújja a Dunát a hajóktól, s három-négy napra úgy helyreállítja a jó erkölcsöket s az állam iránti hűséget, hogy semmi bűnbocsánatra nincsen szükség. A hajók iparkodtak előle révbe menekülni, vagy horgonyt vetni a Duna közepén, s a határőrök alhatnak nyugton, amíg ez a szél nyikorogtatja faházaik ereszeit. Hajó nem jár most.

Az ogradinai őrállomás káplárjának mégis úgy tetszik, mintha reggel óta többször áthangzanék a szélzúgáson s a folyam zengésén keresztül az a sajátságos tutuló bőgés, amit a hajóstülök kétmértföldnyi messzeségre elküld, s ami a mennydörgésből is kiválik. Valami különös, visszatetsző, szomorú üvöltés az egyik hosszú facsövön keresztül.

Hajó jön-e most, s vontatóinak ad jelt a tülökkel? Vagy szerencsétlenül járt a sziklák között, s segélyért üvölt?”

2. Melyik regényt írta át, mesélte újra Nógrádi Gergely, és melyik az eredeti változat, az A vagy a B?

1. Jókai Mór: A kőszívű ember fiai

2. Móricz Zsigmond: Rózsa Sándor összevonja a szemöldökét

3. Tyll J. Pollman: Farkasok földje

A

„A kocsis megmarkolta az ostort.

– Ifiurak, ha javasolhatom, meneküljünk! – mondta, és a lovak közé vágott. Ám a lovak maguktól is érezték, hogy futni kell. Csak úgy porzott a hó a lábuk alatt, ahogy fújtatva vágtattak árkon-bokron keresztül.

– Elő a puskákkal! – kiáltotta Ödön, és kotorászni kezdett a csomagban. Aztán előkerültek a pisztolyok és a tőrök is. A hátuk mögött felbukkant néhány farkas. Aztán újabbak és újabbak érkeztek. Végül már száz és száz kiéhezett ragadozó lihegett a nyomukban. Ödön testén végigborzongott a veszély érzete.”

B

„Az farkasüvöltés volt.

Az első üvöltést egy egész bestiális kardal követte; az a rémséges jeladása az erdők fenevadainak, amit aki egyszer életében hallott, mindig borzongva emlékezik rá vissza.

Az imsik egyszerre felugrott ülésébe, megragadta a gyeplűt.

- Urak, meneküljünk! - kiálta ijedt arccal, korbácsa nyelével az ellenkező irányba mutatva; s a következő percben már meg volt fordítva a szán villája, s pattogott az ostor.

De nem is volt szükség az ostorra; a három paripa attól az üvöltéstől fogva tudta, hogy most már erőszakadtáig futni vagy elveszni a választás. A hó porzott lábaik alatt; úgy vágtattak árkon, síkon, torlatokon keresztül.

A két ifjú készült a veszély elfogadásához.”

3. Melyik regényt írta át, mesélte újra Nógrádi Gergely, és melyik az eredeti változat, az A vagy a B?

1. Móricz Zsigmond: Légy jó mindhalálig

2. Jókai Mór: Fekete gyémántok

3. Mikszáth Kálmán: Szent Péter esernyője

A

„- Kisasszony - kiáltá be a fiatalember háta mögül -, itt hozom a fülbevalóját!

Erre a szóra hirtelen fordítá meg a fejét egy fiatal leány, ki térdelő helyzetben hideg borogatásokat rakott a díványon fekvő idősebb nőnek a váll-lapockájára.

Gyuri nem volt elkészülve e jelenetre, szokatlan zavar és gyámoltalanság vett rajta erőt, mint akit egy elkövetett illetlenség ólomsúlya megzsibbaszt. Az idősb nő félig levetkőzve feküdt a díványon, a sérült jobb válla (igen sovány és dísztelen váll) éppenséggel meztelen volt, s látni lehetett a borogató rongy környékén a test resvedt fehérségét.

Valami bocsánatfélét mormogott, az ajtó felé hőkölve. Mravucsán útját állta. »Ohó, hó! Nem harapják le az orrát!«

A fiatal leány, kinek rokonszenves, kedves arca csak egy pillanatra csillant meg üde szépségében, hirtelen egy ruhadarabot dobott a sebesültre, s a másik percben már felugrott térdelő helyzetéből.

Ah, de milyen gyönyörűséges sugár alak volt. Úgy tűnt fel Gyurinak, mintha egy meghajlott liliom egyenesednék ki könnyed, rengő pompájában.”

B

„– Ez a fiatalúr megtalálta és elhozta a fülbevalóját, kisasszony – tolta Gyurit a szépséges lány elé.

A fiatal leány felállt, elpirult kissé, aztán tiszteletteljesen meghajlította a térdét.

– Köszönöm – rebegte. – Már nem hittem, hogy meglesz.

Kezébe vette a kis függőt, és végigsimította.

Gyurit elvarázsolta a csicsergő üde lányhang. Szinte megkukult. Kínos csend telepedett a helyiségre.”

3. Melyik regényt írta át, mesélte újra Nógrádi Gergely, és melyik az eredeti változat, az A vagy a B?

1. Honoret de Balzac: Goriot apó

2. Victor Hugo. A nyomorultak

3. Maupassant: A két gyertyatartó

A

„Egyikük katonás tisztelgéssel állt meg a püspök előtt.

– Méltóságos úr, ezt a tolvajt a város határában csíptük nyakon! A zsákjában rejtegeti a címeres püspöki evőesz…

Myriel úr abban a pillanatban felállt és a csoporthoz lépett.

– Á, ön az! – kiáltott fel Jean Valjeanra tekintve. – Nagyon örülök, hogy ismét látom. De a gyertyatartókat miért hagyta itt? Hiszen azokat is önnek adtam.

Jean Valjean kerekre nyitotta a szemét.

– Barátaim – fordult a tolvaj őreihez a püspök –, nincs semmi gond, az evőeszközöket én ajándékoztam az úrnak.”

B

„- Á, ön az! - kiáltott fel, Jean Valjeanra tekintve. - Nagyon örülök, hogy látom. Igen ám, de én a gyertyatartókat is önnek adtam. Azok is ezüstből vannak, bizonyára megkaphat értük kétszáz frankot. Miért nem vitte el a gyertyatartókat az evőeszközökkel együtt?

Jean Valjean kerekre nyitotta a szemét, és ahogy a püspökre nézett, azt a kifejezést semmilyen emberi nyelv le nem írhatja.

- Így hát igaz, méltóságos úr - szólt a csendőr őrmester -, amit ez az ember állít? Találkoztunk vele. Úgy ment, mint aki eliszkol. Megállítottuk, kíváncsiak voltunk, mit visz. Ezeket az evőeszközöket...

- És azt mondta - vágott közbe mosolyogva a püspök -, hogy egy öreg pap bácsitól kapta, akinél éjszakára megszállt. Értem már. És önök visszahozták? Tévedés volt.”

[3]

______________________________

6. Jól fogalmazni - minden foglalkozásban előny

Feladatjáték

Három feladatjáték, vagy játékos feladat következik, ahogy tetszik.

1.

Móra Ferenc CSILICSALI CSALAVÁRI CSALAVÉR című – egykor kedvenc regényem – első mondatát idézem, de – kihagyok belőle egy szót.

Neked kell kiválasztani, hogy a három felajánlott kifejezésből vajon melyiket választotta a 100 évvel ezelőtt élt író.

A mondat így hangzik:

„Nyakigláb halászmester, a gólya, nagyon nehéz – micsodára? - adta a fejét.”

A három szó, amiből választhatsz: szakmára, mesterségre, foglalkozásra.

2.

Találd ki a címekből, ki írta vajon a következő regényeket?

Mikszáth Kálmán? Móricz Zsigmond? Jókai Mór?

A címek:

Ahol a pénz nem isten

Az apja fia

Börtön virága

A három márványfej

A fekete vér

3.

Mikszáth Kálmán A beszélő köntös című regénye egyik mondatában azt akarja mondani, hogy Kecskemét városában, tehát Kecskeméten híres vásárok voltak.

Hogyan fogalmazta meg ezt az egyszerű mondatot az író?

Első változat: Kecskeméten már akkor is híres vásárok voltak.

Második változat: Már akkor is híres vásárok voltak Kecskeméten.

Harmadik változat: Híres vásárok voltak Kecskeméten már akkor is.

[4]

______________________________

7. A tudás önmagában nem hatalom?

Feladatjáték

Következzen a rossz levél egy kisvárosi polgármesterek.

Polgármesternek

Tisztelt uram!

Ez már mégiscsak sok! Én magára szavaztam, de legközelebb leshetik! A sarok nincs kivilágítva és tiszta életveszély. Az ember nem tudja, mikor kell befordulni, mert nem lehet látni a sötétben. Egy lámpára nincs pénzük, de az öregek kártyázására van, hogy klubot csináljanak?

Ha itt valami baleset történik, abban maguk lesznek a hibásak. És azt nem ússzák meg, az tuti!

Csináljanak lámpát a sarokra, de minél hamarabb, azt ajánlom a saját érdekükben.

(Nem írom alá, mert tudom, milyen bosszúállók. De annyit mondok, én se vagyok kisegér!)

[5]

______________________________

8. Az író alapanyaga

Feladatjáték

Egy kis írói, nyelvi játék következik.

Válaszd ki Móricz Zsigmond Légy jó mindhalálig című regényének lenti részletében a dőlt betűs, sárgított szavak közül azt, amelyik az adott szöveghez, mondathoz a legjobban illik az író stílusában. Mielőtt hozzákezdenél a feladathoz, olvasd el a szöveget.

Kérlek, a megoldást csak utána nézd meg, hogy összehasonlíthasd a te szóválasztásodat az író választásával.

A kicsike / aprócska / nyápic Nyilas Mihály, aki olyan apró / kicsi / törpe volt az osztályban, hogy mikor a tornában felállottak / felemelkedtek / kihúzták magukat, hátulról a harmadik volt méret / nagyság / magasság szerint, minden további haszontalan / felesleges /indokolatlan cigánykodást megelőzendő, belenyúlt / belemarkolt / belenézett a fiókja hátuljába, s elkezdte szó nélkül kirakodni / kikotorni /kivenni a festéket, mert azt úgy eltüntette / eltitkolta / eldugta, hogy azt rajta kívül senki meg nem találta /fel nem fedezte / le nem leplezte volna, egész külön a többitől, úgyhogy egész kézzel /karral / testtel kellett belenyúlni a fiókba, egész hátra, a bal szögletbe / sarokba /kuckóba.

[6]

______________________________

9. Egyetlen szó is tönkre tehet

Feladatjáték

Néhány irodalmi alkotás egy-egy mondatának a szavait összekevertem.

Próbáld összerakni a mondatot. Semmi baj, ha nem sikerül pontosan úgy, ahogyan az író megírta. Bevallom, nekem is nehéz volt a saját feladatomat megoldani.

A próbálkozás olyan, mint az aranymosás az aranyat rejtő patakban. Ha nem fogsz hozzá, sose találsz aranyat. Ha elkezded, akkor idővel siker koronázhatja az erőfeszítéseidet.

1. Szabó Magda Abigél:

A lemehettek óriási valóban ebédig sétálni volt kert és

2. Csáth Géza: Jolán

latintanárunk legtisztább gyermekkorom lányának egyik alakja emléke Jolánnak a

3. Charlotte Brontë: Jane Eyre

a sétáról lehetett sem aznap szó délutáni

4. Lindgren: Harisnyás Pipi

és egyedül kilencéves abban lakott volt egy szál a házban

[7]

______________________________

10. Minden szavadban benne vagy!

Feladatjáték

Kiknek a valódi vagy képzelt naplójából idézek?

1. „Szabad a sajtó! ... – Ha tudnám, hogy a hazának nem lesz rám szüksége, szívembe mártanám kardomat, s úgy írnám le haldokolva, piros véremmel e szavakat, hogy itt álljanak a piros betűk, mint a szabadság hajnalsugarai. Ma született a magyar szabadság, mert ma esett le a sajtórul a bilincs ... Vagy van olyan együgyű, ki azt képzelje, hogy szabad sajtó nélkül lehet bármely nemzetnek szabadsága?”

a. Széchenyi István

b. Petőfi Sándor

c. Vörösmarty Mihály

2. „Akárki akármit mond, én a harmadik gólra vagyok a legbüszkébb. Zoli laposan begurította a labdát, hozzám került, én meg úgy elfektettem a Wright gyereket, hogy csak úgy nyekkent. Aztán – bumm! – a rövid bal felső sarokba…! 3-1! Na, erről beszélni fognak, míg magyar él a földön! Bumm! – a rövid bal felső sarokba! Kapaszkodj, Merrick, vagy hogy hívnak!”

a. Albert Flórián

b. Hidegkuti Nándor

c. Puskás Ferenc

3. „Na, végre! Ma elkészültem vele! Úgy lehet mozgatni az egyes darabokat különböző irányba, hogy nem esik szét. Persze ezt műanyagból kellene kiöntetni és megcsináltatni, nem fából. Ez van. Nem volt más lehetőségem. De az a sejtésem, hogy ebben a kis szerkezetben nagy lehetőség van. Szabadalmaztatni kellene…”

a. Rubik Ernő

b. Thomas Edison

c. Albert Einstein

[8]

______________________________

12. Nem értem, miért nem értem

Feladatjáték

Jókai Mór: A kőszívű ember fiai című regényének legelejéről idézek néhány mondatot. A mondatok egy-egy félreérthető vagy elavult kifejezését kell értelmezni. Ezekkel a példákkal is azt kívánom jelezni, hogy milyen nehézségekkel kell megküzdenie annak, aki 19. századi regények eredeti szövegét óhajtja elolvasni

A

„A háttérbe állított egyiptomi zenekar vezetőjének nyirettyűje a levegőbe volt emelve.”

Valóban egyiptomi volt a zenekar? Ha nem, akkor miért nevezi Jókai egyiptominak az együttest?

B

Mi a nyirettyű?

A karmesterpálca.

A hegedű vonója.

Maga a hegedű.

C

„Az értekezletnél pedig az adminisztrátor helyettesítette. /…/ Ennek az adminisztrátornak a neve volt Rideghváry Bence.”

Mit jelent ebben az esetben az adminisztrátor kifejezés?

D

„Egy pár érzékeny kedély elejti azt a kérdést, vajon mi baja lehet őnagyságának.”

Mit jelent a mondat első fele?

E

„A természet és ferde hajlamok sok rajongást oltottak szívébe, ami fajunkat nem idvezíti.”

Mit jelent körülbelül ez a – szentpétervári udvarnál tartózkodó – Baradlay Ödönről szóló mondat?

[9]

______________________________

13. Mi fejleszti a szövegértést a legjobban?

Feladatjáték

A 13.  tanfolyami előadásban említett két Krúdy Gyula művet ezeken a linkeken találod:

1. Rózsa Sándor

2. A hírlapíró és a halál

A SZÖVEGÉRTÉS FELADATÁHOZ verssorokat választottam, mert a versek tömörsége, szimbólumrendszere valamivel nehezebb diónak látszik, mint egy prózai sor. Ennek ellenére feltételezem, hogy hallgatóimnak nem okoz nehézséget a Shakespeare szonettek egy-egy sorának megértése. (Szabó Lőrinc fordításai)

Hogyan kell értelmezni a következő sorokat?

„Anyád tükre vagy: édes tavaszát

Láthatja benned;”

* * * *

„S csak gyermeked véd a kaszás Kor ellen,
Hogy dacolj vele, mikor elvisz innen.”

* * *

„Bármit tettél, ne bánkódj; tüske van
A rózsán, ezüst forrásban iszap;”

* * *

„Lecsukva lát legjobban a szemem”

* * *

„Márvány s királyi arany oszlopok
Nem élik túl hatalmas versemet;”

* * *

„Az vagy nekem, mint testnek a kenyér
S tavaszi zápor fűszere a földnek”

[10]

______________________________

16. Egy sztori felépítése

Feladatjáték

Bízom benne, hogy van elég témád, de most mégis ajánlok egyet, amelynek alaphelyzete, -szerkezete hasonlít a 16. előadásban emlegetett Rachel történetéhez.

Próbálj meg bő vázlatot írni a téma alapján, esetleg egy rövid novellát, hogy kipróbáld a figyelem, a feszültség felkeltését és fenntartását.

Azt is el kell mondanom, hogy a történetet már megírta egy neves szerző, Franz Xaver Kroetz, német szerző, tehát plágium lenne, azaz jogsértő, ha megírva megpróbálnánk közöltetni! De írásgyakorlatnak alkalmazható.

A téma:

Egy tartálykocsivezető külön pénzért a közeli tóba üríti a gyár szennyvizét.

A felesége a tóban fürdik kisgyerekükkel, aki beteg lesz.

A férfi megbünteti saját magát.

[11]

______________________________

17. Szereplőválogatás, mint a filmekben

Feladatjáték

Játsszunk castinget. Bizonyára sok színészt ismersz a filmekből.

Keress az alábbi – az írósuli könyvekből már ismert – novellarészletek megfilmesítéséhez megfelelő figurákat az általad ismert magyar vagy külföldi filmszínészek közül.

Íme néhány részlet Hemingway Bérgyilkosok című regényéből:

„A Henry-büfé ajtaja kinyílt, és két férfi lépett be rajta. Leültek a pult mellé.”

Így kezdődik a novella. A két férfin kívül a büfében van a pincér, George és Nick Adams, az író novelláinak gyakori szimpatikus szereplője, aki most vendég.

A két idegen vacsorát rendel, majd a történet így folytatódik:

„- Van valami innivaló? - kérdezte Al.

- Ezüstsör, bevo, gyömbérsör - mondta George.

- Azt kérdeztem, innivaló van-e.

- Csak amit mondtam.

- Klassz város ez - mondta a másik. - Hogy hívják?

- Summit.

- Hallottál már róla? - kérdezte Al a barátját.

- Nem - mondta a barátja.

- Mit csinálnak itt a népek esténként? - kérdezte Al.

- Vacsoráznak - mondta a barátja. - Mind ide járnak, és nagy vacsorákat esznek.

- Helyes - mondta George.

- Szóval maga azt gondolja, hogy ez helyes? - kérdezte Al George-tól.

- Persze.

- Maga nagyokos, ugye?

- Persze - mondta George.

- Hát nem az - mondta a másik kistermetű férfi. – Vagy az, Al?

- Hülye - mondta Al. Nick felé fordult. - Magát hogy hívják?

- Adams.

- Még egy nagyokos - mondta Al. - Hát nem nagyokos, Max?

- Ez a város tele van nagyokosokkal - mondta Max.

George letette a pultra a két tányért, az egyiken sonka tojással, a másikon szalonna tojással. Letette a két körítést is, zsírban sült burgonyát, és becsukta a konyhába nyíló tolóablakot.

- Melyik az öné? - kérdezte Altól.

- Nem emlékszik?

- A sonka tojással.

- Na, látod, ugye, milyen nagyokos - mondta Max.

Előrehajolt, és maga elé húzta a sonkát tojással. Mindkét férfi kesztyűben evett.”

A két bérgyilkos egy Andreson nevű svéd bokszolót akar megölni. Miután elmennek, Nick Adams felkeresi a svédet a panzióban.

„Nick kinyitotta az ajtót, és bement a szobába. Ole Andreson ruhástul feküdt az ágyon. Azelőtt nehézsúlyú profi bokszoló volt, a teste jóval hosszabb volt az

ágynál. A feje alatt két párna volt. Nem nézett Nickre.

- Mi az? - kérdezte.

- A Henry-büfében voltam - mondta Nick -, és bejött két alak, megkötöztek engem meg a szakácsot, és azt mondták, megölik magát.

Ostobán hangzott, amikor elmondta. Ole Andreson nem szólt rá semmit.

- Kiraktak minket a konyhába - folytatta Nick. - Magát le akarták lőni, mikor bejön vacsorázni.

Ole Andreson a falra bámult, és nem szólt semmit.

- George úgy gondolta, hogy jobb lesz, ha eljövök, és elmondom magának.

- Nem tehetek semmit - mondta Ole Andreson.”

A beszélgetés folytatódik. Nem derül ki, hogy miért akarják a bokszolót megölni, de nyilván valami üzleti ügy van a háttérben. „Butaságot csináltam” – mondja a svéd.

Nick Adams visszamegy a büfébe.

„- Elmondtad neki? - kérdezte George.

- Persze. Elmondtam neki, de tudja, miről van szó.

- Mit szándékozik tenni?

- Semmit.

- Meg fogják ölni.

- Én is azt hiszem.

- Valamibe belekeveredhetett Chicagóban.

- Valószínűleg - mondta Nick.

- Pokoli ügy.

- Rémes - mondta Nick.”

Keress tehát színészeket a következő szerepekre:

(Családtagokkal, barátokkal, kollégákkal együtt is lehet castingelni. A közös munka sok érdekes, fontos gondolatot felvethet.)

Al, az egyik bérgyilkos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

Max, a másik bérgyilkos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

George, a pincér . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

Nick Adams, a vendég . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

Andreson, a svéd bokszoló . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

Érdekes megfigyelés lehet, hogy melyik szóból lehet először biztosan tudni, hogy a két férfi bűnöző.

(A teljes novellát az oldalunkról letöltheted.)

[12]

______________________________

18. Minek nevezzelek?

Feladatjáték

Adj nevet az alábbi szereplőknek, akiket klasszikus novellákból idézek meg!

Ha lehet vezeték és utónevet is.

1. Egy csizmadia nagyon büszke volt a bundájára, amely valóban remekmű volt a maga nemében. Másról sem beszélt egész életében csak a bundáról. A lányára nagyon haragudott, mert a lány az ő ellenkezése dacára férjhez ment valakihez, akit a csizmadia nem kedvelt.

Sohasem látogatta meg a lányát, és akkor sem ment el hozzá, amikor az halálos beteg lett. Végül a veje, a lány férje ellopatta a híres bundát, betette a beteg szobájába, és így csalta el az öreget a lányhoz. De az öreg ott sem bocsátott meg a lányának. Fogta a bundát, s indult haza. Útközben egy koldusasszonyba botlott, aki ölében gyermekével aludt a csípős hidegben egy fa alatt. Az öreg az alvókra borította a bundáját és hazament.

Adj nevet a csizmadiának!

2. Egy lányt orgazdaság vétsége miatt félévi fogságra ítélnek. Megérkezik a bíróságra a lány, hogy leülje, amit az orgazdaságért kiszabtak. Kiderül, hogy ő a beidézett lány húga. A vétkes egy hete meghalt. De a testvér jött, hogy a törvényt betartsa és a büntetést leülje, amit a nővérére kiszabtak.

Adj nevet a vétkes lánynak, és a húgának is!

3. Megöltek egy hortobágyi juhászt a birkáiért száz éve.

Adj az áldozatnak egy vezetéknevet!

4. Egy kisfiú megbetegszik. Elhívják hozzá az orvost, egy vidám, kövér embert, aki tévesen diagnosztizálja a betegséget. A gyerek egyre rosszabb állapotba kerül, de az orvos ragaszkodik, ahhoz, hogy ez csak egy nátha. A gyerek meghal.

Hogy neveznéd el az orvost? Vezeték és utónév.

[13]

______________________________

19. Semmi nincs kőbe vésve

Feladatjáték

Idéztem Gárdonyi Gézát, aki azt írta: a javítás is alkotás.

Semmi nincs kőbe vésve. Ezt minden írástudó embernek el kell fogadnia.

Az alábbiakban a saját regényemből idézett részletet találsz. A szöveget kissé átírtam, elrontottam. Kérlek, javítsd ki, mielőtt megnéznéd a Munkafüzet végén az eredeti szöveget. Nem baj, ha nem úgy írod meg, ahogy megírtam. Az a fontos, hogy egy helyes magyarsággal megírt szöveg jöjjön létre.

Dávid, mikor a terem félhomályából átgyalogolt a másik terembe, a szemébe vakított a fény. Kristályos lámpák fénye világította meg az egymásra rakott ennivalót. Az egymással szemben fekvő hosszú asztalokon üvegtálak és porcelántálak, melegített acélos tálalóedények, tányérok és evő eszcájgok sorakoztak. Hideg meg meleg ételekből, sokfélén elkészített halakból és húsokból, köretekből, salikból, sütikből, tortákból és a világ minden tájáról származó gyümikből válogattak a vendégek. Üdítőket, koktélokat a bárpultnál kérni lehetett. Alkohol nem volt. Az Elnök megtiltotta, hogy legyen.

[14]

______________________________

20. Ha író vagy, színész is vagy

Feladatjáték

Első, haladóknak szóló tanfolyamunk utolsó előadásának feladata szerepjáték.

Bele kell helyezkedni egy figura személyiségébe és megírni egy szöveget.

Miután azonban nem tudom, milyen korú és milyen nemű vagy, állatszereplőket választottam és a hozzájuk illő témákat.

Kérlek, írj a feladat szerinti témában legalább 600 karakteres szöveget!

Engedd el a fantáziádat és gondolj arra, hogy az állatnak is lehet egy különleges személyisége, amelynek a szellemében ír. Nem kell mindig a szokásos közhelyeket ráaggatni az egyes háziállatokra: kedves, szeretetméltó, félénk, szorongó, szelíd, vad stb. Lehet kitalálni az állat számára egyedi személyiséget, ahogy egy emberszereplőnél szoktuk.

1. Mit írna egy kutya a gazdájának, aki az állatmenhelyre vitte, mert nem tudta elviselni, hogy az állat, valami belső feszültség miatt folyton megrágta a papucsát?

2. Mit írna egy ló, amelyik már egészen megkedvelte a rajta lovagló lányt, de a lány három hónapja felé sem nézett, mert az udvarlója butaságnak tartja a lovaglást?

3. Mit írna egy macska a gazdájának, aki egy hónapra elment az Adriára nyaralni és a macskáját kizárta a lakásból azzal, hogy egy macska majd talál magának valami enni- meg innivalót, hiszen úgyis állandóan csavarog?

Erre a feladatra nem adok megoldásjavaslatot, mert mindenki a saját szája íze és az állatokhoz való viszonya szerint fogalmaz. Ha valaki kíváncsi rá, én hogyan írnék szövegeket állatszerepekben, annak a Segítség, ember! és a Segítség, állat! című kötetek ajánlom szíves figyelmébe.

______________________________

[1] 1. Az író az olvasóval közösen írja a művét

Megoldások, válaszok:

A.

Kérdés: Szerinted milyen színű A bátyám zseni című regényben Tom haja és a szeme?

„Tom… hátul kis varkoccsá gumizott barna haját megrázta, és napbarnított, kerek arcából úgy villogtak elő nagy, éjsötét szemei, mint két csiszolt, fekete kavics.”

Tehát az eredeti szöveg szerint: barna haj, fekete szem.

B.

Kérdés: Gabriel Garcia Marquez: Száz év magány című regényében mitől fiatalodott meg a jelenlévő falusiak szemében a Melchiadesnak nevezett személy?

b., A falusiak által még nem ismert műfogsor tette fiatallá az arcát.

C.

Kérdés: Kire várnak és hol John le Carré A kém, aki bejött a hidegről című regényében?

c., Egy titkos ügynökre várnak az NDK-NSZK határon 1961-ben.

(A piros 1-es számra kattintva visszatérhetsz a Feladathoz.)

[2] 4. Íróegyetem ingyen?

Megoldások

Természetesen egy-egy regény alábbi első mondatának vagy mondatainak értelmezése lehet más is, hiszen az első előadásban már elmondtam, hogy az író az olvasóval együtt írja a művét. Azaz az olvasó joga, hogy úgy értelmezze a szöveget, ahogy gondolja –, ahogy neki tetszik.

1. „Csak semmi egyszer volt, hol nem volt, csak semmi ódivatú bevezetés, vágjunk a közepébe! Történetünk első helyszíne: a varázslóiskola, időpontja: manapság, hőse: Fitzhuber Dongó, okleveles mestervarázsló. Pontosabban e pillanatban még nem okleveles. Csodálatos kalandjai éppen az iskola szokásos év végi oklevélosztó ünnepségén kezdődtek.”

(Békés Pál: A kétbalkezes varázsló)

Békés Pál ifjúsági regénye már a Harry Potter megjelenése előtt egy varázslótanoncról mesélt. Sőt, egy-két nagy-britanniai kiadónál ott volt angol nyelvre fordítva. Érdekes…

Az első mondatok rögtön belerántanak a történetbe. Tudjuk, mikor játszódik (ma), kiről van szó (Fitzhuber Dongó), mi a sajátossága (varázslótanonc), és ismert az életkora (iskolás). Egyszerű, pontos mondatok, semmi cifrázás, túlzás, magyarázkodás, ami annyi ifjúsági könyvet, vagy fantasyt tönkretesz.

2. „A változás, ami életében bekövetkezett, annyi mindentől megfosztotta, mintha bomba pusztított volna az otthonában.”

(Szabó Magda: Abigél)

Az olvasó egy ilyen első mondatra összeráncolja a szemöldökét: milyen változás az egy lány életében, ami egy bombarobbanáshoz hasonlít? Ezt tovább kell olvasni!

3. „Egy bankrablás. Egy túszdráma. Pisztolylövés. Lépcsőház, tele rendőrökkel, akik épp lerohanni készülnek egy lakást. Könnyű volt idáig jutni, sokkal könnyebb, mint ahogy azt bárki gondolná. Nem volt szükség másra, mint egyetlen nagyon, de nagyon rossz ötletre.”

(Fredrik Backman: Hétköznapi szorongások)

A svéd szerző krimije nem cicózik, ahogy Woody Allen mondaná. Teljes tartalom. A regény reklámja az első négy mondat. És akkor még ott a bekezdés vége, ami felkelti lappangó kíváncsiságunkat: mi volt az a rossz ötlet? (A svéd krimik aratnak. Valamit tudnak, amit mi még nem.)

4. „Elsőre úgy látszott, hogy sikeredik, de csak várd ki a végét. Lenn Délen, Alabamában ötlöttük ki ezt az egész gyerekrablást, mármint Bill Driscoll meg én. „Pillanatnyi elmezavar volt”, ahogy Bill később megállapította. Jóval később, sajna.”

(O’Henry: Borús Bölény váltságdíja)

A rövid történetek első nagy amerikai mestere volt O’Henry. A humoros novella első három-négy mondata úgy elkapja az olvasó figyelmét röptében, mint madár a legyet. Várd ki a végét? Gyerekrablás? Elmezavar? Jóval később? Akna minden mondatban. Ezt a tűzijátékot persze leginkább csak efféle könnyed, játékos short story-ban lehet alkalmazni.

5. „A Signorának nem volt joga ezt tenni – mondta Miss Bartlett semmi joga. Délre néző szobákat ígért nekünk, kilátással és közel egymáshoz, ezek pedig északi szobák, udvarra nyíló északi szobák, távol egymástól. Istenem, Lucy!”

(E. M. Forster: Szoba kilátással)

Az első két mondat rögtön bemutatott egy kissé kényeskedő, finomkodó, affektáló hölgyet, és megadja a regény 19. századi viktoriánus kori hangulatát. Az „Istenem, Lucy!” nyávogó, panaszkodó felkiáltástól pedig még a hátunk is borsódzhat, milyen tökéletes jellemfestés. A híres regényből jó film készült. (Nem minden jó regényből készül jó film.)

6. „Ma nem mentem iskolába. Azaz mentem, de csak, hogy hazakérezkedjem az osztályfőnökömtől. Apám levelét is átadtam neki, amelyikben „családi okokra” hivatkozva kérelmezi a felmentésem. Kérdezte, mi volna az a családi ok. Mondtam neki, hogy apámat behívták munkaszolgálatra; akkor aztán nem is akadékoskodott tovább.”

(Kertész Imre: Sorstalanság)

A Nobel díjas regény első mondatai több fontos információt közvetítenek. Az egyik az, hogy egy diák beszél. A maga egyszerű, közérthető nyelvén szólal meg. A másik információ, hogy ez a fiú egy engedelmes család szófogadó gyereke. Egy tragikus családi helyzetben csak azért megy be az iskolába, hogy felmentést kérjen a tanárától aznapra, mert az apja – bár ők ezt nem tudják – talán a halálba indul. A harmadik információ, hogy a szigorú tanár is meghátrál, amikor megismeri a felmentéskérés okát: ez finom karatkerábrázolás.

Érdekes az utolsó mondatot összevetni Albert Camus: Közöny (új és jobb címén Az idegen) című regényének első mondataival. Ugyanaz a modell: a főnöktől szinte bocsánatot kér a főszereplő, mert az anyja halála miatt szabadnapra van szüksége.

Idézzük:

„Ma halt meg anyám. Vagy talán tegnap, nem is tudom pontosan. A menhelyből sürgönyözték: „Anyja meghalt. Holnap temetik. Tisztelet. Részvét.” Ebből nem derül ki. Talán mégiscsak tegnap.

Az aggápolda Marengóban van, nyolcvan kilométerre Algírtól. A kétórás autóbusszal megyek, s még délután ott leszek. Így éjjel ott virraszthatok, s holnap estére visszajövök. Két napot kértem a főnökömtől, s persze ilyen indokra nem is utasíthatta vissza. De láttam, nem volt ínyére a dolog. Pedig még mondtam is neki: - Nem tehetek róla. - Nem is felelt. Gondoltam, hogy ezt talán mégse illett volna mondanom. Végre is, úgy vélem, emiatt nem kellett elnézést kérnem. Inkább neki kellett volna kifejezni a részvétét. De talán megteszi holnapután, ha látja, hogy gyászban vagyok. Egyelőre úgy vagyok, mintha anyám még most is élne. A temetés után viszont végleg rendeződik az ügy, és mindennek valahogy hivatalosabb lesz a színezete.”

(Gyergyai Albert fordítása)

Így vándorolnak helyzetek, stílusok, karakterek a világirodalomban egyik szerzőtől a másikig.

(A piros 2-es számra kattintva visszatérhetsz a Feladathoz.)

[3] 5. Szabad utánozni?

Megoldások

1. Melyik regényt mesélte újra Nógrádi Gergely és melyik az eredeti változat, az A vagy a B?

1. Móricz Zsigmond: Erdély

2. Jókai Mór: A arany ember

3. Jókai Mór: A dunai hajós

A „Ki az a vakmerő félkegyelmű, aki a tomboló szélviharban úton van a rémisztő Duna-parti sziklák között? Ki az a háborodott, aki ahelyett, hogy lehorgonyozná, vagy a partra vinné a hajóját, bemerészkedik a Vaskapunak nevezett, ezer méter magas, kétszázötven méter szűk szorosba?

A halászok csendes időben se szívesen látogatnak erre a környékre. Ám ha megérkezik a hideg, dühöngő szél, a bóra, mindenki tudja: egy hétig járhatatlan lesz a Duna a Vaskapunál! A kanyarodóknál lesből csap a vihar a hajókra, majd sebesen tolja előre azokat, egészen a víz mélyére.

És mégis, mintha reggel óta többször is hallatszott volna egy hajókürt a szélzúgáson át! A Duna két partján a török és a szerb határőrök értetlenül meredtek egymásra. Kik unták meg az életüket?”

AZ EREDETI REGÉNY RÉSZLETE:

B „A bóra bizony tisztára fújja a Dunát a hajóktól, s három-négy napra úgy helyreállítja a jó erkölcsöket s az állam iránti hűséget, hogy semmi bűnbocsánatra nincsen szükség. A hajók iparkodtak előle révbe menekülni, vagy horgonyt vetni a Duna közepén, s a határőrök alhatnak nyugton, amíg ez a szél nyikorogtatja faházaik ereszeit. Hajó nem jár most.

Az ogradinai őrállomás káplárjának mégis úgy tetszik, mintha reggel óta többször áthangzanék a szélzúgáson s a folyam zengésén keresztül az a sajátságos tutuló bőgés, amit a hajóstülök kétmértföldnyi messzeségre elküld, s ami a mennydörgésből is kiválik. Valami különös, visszatetsző, szomorú üvöltés az egyik hosszú facsövön keresztül.

Hajó jön-e most, s vontatóinak ad jelt a tülökkel? Vagy szerencsétlenül járt a sziklák között, s segélyért üvölt?”

2. Melyik regényt mesélte újra Nógrádi Gergely és melyik az eredeti változat, az A vagy a B?

1. Jókai Mór: A kőszívű ember fiai

2. Móricz Zsigmond: Rózsa Sándor összevonja a szemöldökét

3. Tyll J. Pollman: Farkasok földje

A „A kocsis megmarkolta az ostort.

– Ifiurak, ha javasolhatom, meneküljünk! – mondta, és a lovak közé vágott. Ám a lovak maguktól is érezték, hogy futni kell. Csak úgy porzott a hó a lábuk alatt, ahogy fújtatva vágtattak árkon-bokron keresztül.

– Elő a puskákkal! – kiáltotta Ödön, és kotorászni kezdett a csomagban. Aztán előkerültek a pisztolyok és a tőrök is. A hátuk mögött felbukkant néhány farkas. Aztán újabbak és újabbak érkeztek. Végül már száz és száz kiéhezett ragadozó lihegett a nyomukban. Ödön testén végigborzongott a veszély érzete.”

AZ EREDETI REGÉNY RÉSZLETE:

B „Az farkasüvöltés volt.

Az első üvöltést egy egész bestiális kardal követte; az a rémséges jeladása az erdők fenevadainak, amit aki egyszer életében hallott, mindig borzongva emlékezik rá vissza.

Az imsik egyszerre felugrott ülésébe, megragadta a gyeplűt.

- Urak, meneküljünk! - kiálta ijedt arccal, korbácsa nyelével az ellenkező irányba mutatva; s a következő percben már meg volt fordítva a szán villája, s pattogott az ostor.

De nem is volt szükség az ostorra; a három paripa attól az üvöltéstől fogva tudta, hogy most már erőszakadtáig futni vagy elveszni a választás. A hó porzott lábaik alatt; úgy vágtattak árkon, síkon, torlatokon keresztül.

A két ifjú készült a veszély elfogadásához.”

3. Melyik regényt mesélte újra Nógrádi Gergely és melyik az eredeti változat, az A vagy a B?

1. Móricz Zsigmond: Légy jó mindhalálig

2. Jókai Mór: Fekete gyémántok

3. Mikszáth Kálmán: Szent Péter esernyője

AZ EREDETI REGÉNY RÉSZLETE:

A „- Kisasszony - kiáltá be a fiatalember háta mögül -, itt hozom a fülbevalóját!

Erre a szóra hirtelen fordítá meg a fejét egy fiatal leány, ki térdelő helyzetben hideg borogatásokat rakott a díványon fekvő idősebb nőnek a váll-lapockájára.

Gyuri nem volt elkészülve e jelenetre, szokatlan zavar és gyámoltalanság vett rajta erőt, mint akit egy elkövetett illetlenség ólomsúlya megzsibbaszt. Az idősb nő félig levetkőzve feküdt a díványon, a sérült jobb válla (igen sovány és dísztelen váll) éppenséggel meztelen volt, s látni lehetett a borogató rongy környékén a test resvedt fehérségét.

Valami bocsánatfélét mormogott, az ajtó felé hőkölve. Mravucsán útját állta. »Ohó, hó! Nem harapják le az orrát!«

A fiatal leány, kinek rokonszenves, kedves arca csak egy pillanatra csillant meg üde szépségében, hirtelen egy ruhadarabot dobott a sebesültre, s a másik percben már felugrott térdelő helyzetéből.

Ah, de milyen gyönyörűséges sugár alak volt. Úgy tűnt fel Gyurinak, mintha egy meghajlott liliom egyenesednék ki könnyed, rengő pompájában.”

B „– Ez a fiatalúr megtalálta és elhozta a fülbevalóját, kisasszony – tolta Gyurit a szépséges lány elé.

A fiatal leány felállt, elpirult kissé, aztán tiszteletteljesen meghajlította a térdét.

– Köszönöm – rebegte. – Már nem hittem, hogy meglesz.

Kezébe vette a kis függőt, és végigsimította.

Gyurit elvarázsolta a csicsergő üde lányhang. Szinte megkukult. Kínos csend telepedett a helyiségre.”

4. Melyik regényt mesélte újra Nógrádi Gergely és melyik az eredeti változat, az A vagy a B?

1. Honoret de Balzac: Goriot apó

2. Victor Hugo. A nyomorultak

3. Maupassant: A két gyertyatartó

A „Egyikük katonás tisztelgéssel állt meg a püspök előtt.

– Méltóságos úr, ezt a tolvajt a város határában csíptük nyakon! A zsákjában rejtegeti a címeres püspöki evőesz…

Myriel úr abban a pillanatban felállt és a csoporthoz lépett.

– Á, ön az! – kiáltott fel Jean Valjeanra tekintve. – Nagyon örülök, hogy ismét látom. De a gyertyatartókat miért hagyta itt? Hiszen azokat is önnek adtam.

Jean Valjean kerekre nyitotta a szemét.

– Barátaim – fordult a tolvaj őreihez a püspök –, nincs semmi gond, az evőeszközöket én ajándékoztam az úrnak.”

AZ EREDETI REGÉNY RÉSZLETE:

B „- Á, ön az! - kiáltott fel, Jean Valjeanra tekintve. - Nagyon örülök, hogy látom. Igen ám, de én a gyertyatartókat is önnek adtam. Azok is ezüstből vannak, bizonyára megkaphat értük kétszáz frankot. Miért nem vitte el a gyertyatartókat az evőeszközökkel együtt?

Jean Valjean kerekre nyitotta a szemét, és ahogy a püspökre nézett, azt a kifejezést semmilyen emberi nyelv le nem írhatja.

- Így hát igaz, méltóságos úr - szólt a csendőr őrmester -, amit ez az ember állít? Találkoztunk vele. Úgy ment, mint aki eliszkol. Megállítottuk, kíváncsiak voltunk, mit visz. Ezeket az evőeszközöket...

- És azt mondta - vágott közbe mosolyogva a püspök -, hogy egy öreg pap bácsitól kapta, akinél éjszakára megszállt. Értem már. És önök visszahozták? Tévedés volt.”

[4] 6. Jól fogalmazni - minden foglalkozásban előny

Megoldások

1.

Nyakigláb halászmester, a gólya, nagyon nehéz MESTERSÉGRE adta a fejét.

Miért ezt a szót választotta Móra Ferenc 100 éve? Szerintem tudod. Vagy érzed. Abban a korszakban és az ő stílusában ez illett a legjobban a mondatba. És valljuk be, a másik két szó – szakma, foglalkozás – hidegebb, szürkébb.

Mesterség! Szép szó. Körülbelül 800 év velünk van. És még a sok e betű sem ront rajta, ahogy nem ront a kegyelem, a szerelem vagy a lehelet szavunkon sem.

Hogy is írja Petőfi A Tisza című versében?

„Oh természet, oh dicső természet!
Mely nyelv merne versenyezni véled?”

Nyolc e betű van a második sor öt szavában, mégis szép.

2.

A jó válasz: JÓKAI MÓR!

Ha nem találtad ki, az sem baj. Ezeket a regényeket, kisregényeket – bevallom – én sem olvastam.

3.

A jó válasz: Kecskeméten már akkor is híres vásárok voltak.

A magyar nyelvben ugyanis a mondat elején van a hangsúly, és a bevezetőben még hangsúlyoztam is, hogy Kecskemét a fontos.

Ismered ezt a dalocskát?

„Elvesztettem zsebkendőmet, megver anyám érte.”

Ebben nem a zsebkendő a legfontosabb, és nem is anyám, hanem az, hogy elvesztettem. (Na, meg hogy megver!)

[5] 7. A tudás önmagában nem hatalom?

Értékelés

Azt talán írnom sem kell, hogy a levelet egy dühös lakos diktálta valakinek. Talán egy gyereknek, aki nem mert javasolni javításokat sem. Az, hogy a levél küldője diktálta, bizonyos indulatos megfogalmazásokból derül ki, ami élőbeszédben fordul elő leginkább. „Ez már mégiscsak sok!” „És azt nem ússzák meg, az tuti!” „De annyit mondok, én se vagyok kisegér!” (Itt a „mondok” szó is az élőbeszédről árulkodik.)

De vizsgáljuk meg a levelet alaposabban!

Polgármesternek

A címzésben mindig megadjuk a nevet, a beosztást és esetleg a helység nevét is.

Tisztelt uram!

Feltételezem, hogy egy kisváros lakosa is tudja a polgármestere nevét,

vagy meg tudja nézni, meg tudja kérdezni.

Ha nem írjuk ki a címzett nevét, nemigen várhatjuk panaszunk orvoslását.

De ha mégis Tisztelt Uram!-ot írunk, az Uram nagy betűs.

Ez már mégiscsak sok! Én magára szavaztam, de legközelebb leshetik!

Ha rögtön agresszíven fenyegetéssel kezdünk,

legyen bármennyire igazunk, nem érünk célt.

Az ilyen stílus csak a dühünk csillapításra, a kidühöngésre szolgál,

több értelme nincs is.

A sarok nincs kivilágítva és tiszta életveszély. Az ember nem tudja, mikor kell befordulni, mert nem lehet látni a sötétben.

Melyik sarok? Hiányzik a legfontosabb információ.

Egy kisvárosban sok sarok van, és valószínű, néhány nincs kivilágítva.

Egy lámpára nincs pénzük, de az öregek kártyázására van, hogy klubot csináljanak?

Úgy védi a saját érdekét, hogy közben megtagadja mások (az öregek) érdekét.

Ha például arra hivatkozna,

hogy a képviselők járandóságát ismét felemelték, az erősebb érv lehetne.

Ha itt valami baleset történik, abban maguk lesznek a hibásak. És azt nem ússzák meg, az tuti!

Csináljanak lámpát a sarokra, de minél hamarabb, azt ajánlom a saját érdekükben.

Ismét fenyegetés, amivel nem érhetünk célt.

(Nem írom alá, mert tudom, milyen bosszúállók. De annyit mondok, én se vagyok kisegér!)

A névtelen levelek a szemétkosárban végzik.

[6] 8. Az író alapanyaga

Megoldás

Ez volt a feladat:

A kicsike / aprócska / nyápic Nyilas Mihály, aki olyan apró / kicsi / törpe volt az osztályban, hogy mikor a tornában felállottak / felemelkedtek / kihúzták magukat, hátulról a harmadik volt méret / nagyság / magasság szerint, minden további haszontalan / felesleges /indokolatlan cigánykodást megelőzendő, belenyúlt / belemarkolt / belenézett a fiókja hátuljába, s elkezdte szó nélkül kirakodni / kikotorni /kivenni a festéket, mert azt úgy eltüntette / eltitkolta / eldugta, hogy azt rajta kívül senki meg nem találta /fel nem fedezte / le nem leplezte volna, egész külön a többitől, úgyhogy egész kézzel /karral / testtel kellett belenyúlni a fiókba, egész hátra, a bal szögletbe / sarokba /kuckóba.

Ez a megoldás, az eredeti Móricz Zsigmond szöveg:

A kicsike Nyilas Mihály, aki olyan kicsi volt az osztályban, hogy mikor a tornában felállottak, hátulról a harmadik volt nagyság szerint, minden további felesleges cigánykodást megelőzendő, belenyúlt a fiókja hátuljába, s elkezdte szó nélkül kikotorni a festéket, mert azt úgy eldugta, hogy azt rajta kívül senki meg nem találta volna, egész külön a többitől, úgyhogy egész karral kellett belenyúlni a fiókba, egész hátra, a bal sarokba.

[7] 9. Egyetlen szó is tönkre tehet

Megoldások

1.

Összekeverve:

Szabó Magda Abigél:

A lemehettek óriási valóban ebédig sétálni volt kert és

Az eredeti mondat:

Szabó Magda Abigél:

A kert óriási volt, és valóban lemehettek sétálni ebédig.

2.

Összekeverve:

Csáth Géza: Jolán

latintanárunk legtisztább gyermekkorom lányának egyik alakja emléke Jolánnak a

Az eredeti mondat:

Csáth Géza: Jolán

Gyermekkorom egyik legtisztább emléke: Jolánnak, a latintanárunk lányának alakja.

3.

Összekeverve:

Charlotte Brontë: Jane Eyre

a sétáról lehetett sem aznap szó délutáni

Az eredeti mondat:

Charlotte Brontë: Jane Eyre

Aznap szó sem lehetett a délutáni sétáról.

4.

Összekeverve:

Astrid Lindgren: Harisnyás Pipi

és egyedül kilencéves abban lakott volt egy szál a házban

Az eredeti mondat:

Astrid Lindgren: Harisnyás Pipi

Kilencéves volt, és egy szál egyedül lakott abban a házban.

[8] 10. Minden szavadban benne vagy!

Megoldások

Kiknek a valódi vagy képzelt naplójából idézek?

1. „Szabad a sajtó! ... – Ha tudnám, hogy a hazának nem lesz rám szüksége, szivembe mártanám kardomat, s úgy írnám le haldokolva, piros véremmel e szavakat, hogy itt álljanak a piros betűk, mint a szabadság hajnalsugarai. Ma született a magyar szabadság, mert ma esett le a sajtórul a bilincs ... Vagy van olyan együgyű, ki azt képzelje, hogy szabad sajtó nélkül lehet bármely nemzetnek szabadsága?”

a. Széchenyi István

b. Petőfi Sándor

c. Vörösmarty Mihály

2. „Akárki akármit mond, én a harmadik gólra vagyok a legbüszkébb. Zoli laposan begurította a labdát, hozzám került, én meg úgy elfektettem a Wright gyereket, hogy csak úgy nyekkent. Aztán – bumm! – a rövid bal felső sarokba…! 3-1! Na, erről beszélni fognak, míg magyar él a földön! Bumm! – a rövid bal felső sarokba! Kapaszkodj, Merrick, vagy hogy hívnak!”

a. Albert Flórián

b. Hidegkuti Nándor

c. Puskás Ferenc

3. „Na, végre! Ma elkészültem vele! Úgy lehet mozgatni az egyes darabokat különböző irányba, hogy nem esik szét. Persze ezt műanyagból kellene kiöntetni és megcsináltatni, nem fából. Ez van. Nem volt más lehetőségem. De az a sejtésem, hogy ebben a kis szerkezetben egy nagy lehetőség van. Szabadalmaztatni kellene…”

a. Thomas Edison

b. Rubik Ernő

c. Albert Einstein

[9]  12. Nem értem, miért nem értem

Megoldások

A

„A háttérbe állított egyiptomi zenekar vezetőjének nyirettyűje a levegőbe volt emelve.”

Jókai Mór a cigányzenekart nevezheti egyiptomi zenekarnak. A cigányságot ugyanis évszázadokig a fáraók népének hívták Magyarországon is, mert a népcsoportot tévesen egyiptomi eredetűnek tartották.

B

Mi a nyirettyű?

A hegedű vonója. (De a hegedűt is nevezhetik így! Az is jó válasz!)

C

„Az értekezletnél pedig az adminisztrátor helyettesítette. /…/ Ennek az adminisztrátornak a neve volt Rideghváry Bence.”

Mit jelent ebben az esetben az adminisztrátor kifejezés?

(Kivételesen erre a kérdésre felelni sem kell, mert maga Jókai Mór sem tud pontos választ adni a mondatot követő magyarázatban. Az idegen szavak szótára szerint az adminisztrátor „1844-1847 között (tehát a regény-jelenet dátuma idején) az ellenzéki főispánok mellé rendelt császári biztos” megnevezése. Az egyetlen gond ezzel csak az, hogy a kőszívű ember, vagyis Baradlay Kazimir úr egyáltalán nem nevezhető ellenzékinek. Sőt!

(Ezzel az egyetlen szócskával is jelzem, hogy a szövegértéssel már a regény megjelenése idején is gondok lehettek.)

D

„Egy pár érzékeny kedély elejti azt a kérdést, vajon mi baja lehet őnagyságának.”

Mit jelent a mondat első fele?

Néhány sértődékeny vendég feltette azt a kérdést, vajon mi baja lehet őnagyságának.

E

„A természet és ferde hajlamok sok rajongást oltottak szívébe, ami fajunkat nem idvezíti.”

Mit jelent körülbelül ez a – szentpétervári udvarnál tartózkodó – Baradlay Ödönről szóló mondat?

A természetes ösztön és a – kőszívű ember által – hibásnak tartott testi-lelki késztetések (pl. a szerelem a pap lánya iránt) hatással vannak Ödönre, ami a nemes Baradlay család és a hozzá hasonlók számára romlást jelent.

[10] 13. Mi fejleszti a szövegértést a legjobban?

Megoldások

Az alábbiakban értelmezem a feladott idézeteket, de természetesen lehet más magyarázata is egy-egy sornak. Minden olvasónak joga van másképpen érteni, másképpen olvasni.

„Anyád tükre vagy: édes tavaszát

Láthatja benned;”

A gyermekére úgy néz anyja, mint egykori ifjú, szép önmagára.

„S csak gyermeked véd a kaszás Kor ellen,
Hogy dacolj vele, mikor elvisz innen.”

A gyermekünk az elmúlás, a halál, a kaszás Kor elleni harcunk legfőbb fegyvere.

„Bármit tettél, ne bánkódj; tüske van
A rózsán, ezüst forrásban iszap;”

Életünkben, cselekedeteinkben lehet hiba, hibázhatunk, bármilyen sikeresek vagyunk.

„Lecsukva lát legjobban a szemem”

Annyiféle felesleg dolog, jelenség, hír, látvány ömlik ránk, hogy gyakran nem vesszük észre, ami lényeges. Csukott szemünk mögött, elmélyedve magunkban jobban látjuk, értjük a világot és magunkat.

„Márvány s királyi arany oszlopok
Nem élik túl hatalmas versemet;”

Ami épült, amit ember emelt, eltűnik, elporlik hamarabb, mint Shakespeare verse.

„Az vagy nekem, mint testnek a kenyér
S tavaszi zápor fűszere a földnek.”

Ha szeretünk valakit, az értelmet – életet – ad az életünknek, ahogy a kenyér a testnek, az eső a földnek.

[11] 16. Egy sztori felépítése

Megoldás

A témára épített rövid történetvázlatom:

A harminc év körüli férfi tartálykocsivezető egy kisvárosi gyárban.

Felesége és kicsi gyereke van.

A szülők imádják a gyereküket, igyekeznek mindent megtenni, hogy jó körülmények között nevelhessék fel. Ehhez persze pénz kell.

A férfi elvállalja, hogy külön juttatásért titokban a közeli tóba üríti a gyár fertőző szennyvizét.

Az asszony erről a különmunkáról nem tud. A férfi talán meglepetésnek szánja az alkalmilag keresett pluszpénzt. Vagy nem akar szólni róla a feleségének, mert tudja, hogy az asszony ellenezné a víz szennyezését.

A férfi nem tudja, hogy a feleség a tóban szokta fürdetni a gyereket. Az asszony nem mondta el neki, mert tudta, hogy a férje veszélyesnek tartaná a gyorsan mélyülő tóban való lubickolást.

A feleség a szennyvízürítés napjának délutánján is leviszi a vízhez a gyereket fürödni.

A gyerek fürdés után rosszul lesz, életveszélyes állapotban kerül a kórházba.

A férfit gyötri a lelkiismeretfurdalás.

Bemegy a szennyezett vízbe ő is…

[12] 17. Szereplőválogatás, mint a filmekben

A novella – az interneten is megtalálható – teljes szövegét az oldalunkról letöltheted.

Arra a kérdésre, hogy melyik szóból lehet először biztosan tudni, hogy bűnözők, a következő mondat a válasz: „Mindkét férfi kesztyűben evett.”

[13] 18. Minek nevezzelek?

Megoldások

Adj nevet az alábbi szereplőknek, akiket klasszikus novellákból idézek meg!

1. Egy csizmadia nagyon büszke volt a bundájára, amely valóban remekmű volt a maga nemében. Másról sem beszélt egész életében csak a bundáról. A lányára nagyon haragudott, mert a lány az ő ellenkezése dacára férjhez ment valakihez, akit a csizmadia nem kedvelt. Sohasem látogatta meg a lányát, és akkor sem ment el hozzá, amikor az halálos beteg lett. Végül a veje, a lány férje ellopatta a híres bundát, betette a beteg szobájába, és így csalta el az öreget a lányhoz. De az öreg ott sem bocsátott meg a lányának. Fogta a bundát, s indult haza. Útközben egy koldusasszonyba botlott, aki ölében gyermekével aludt a csípős hidegben egy fa alatt. Az öreg az alvókra borította a bundáját és hazament.

Mikszáth Kálmán: Az a pogány Filcsik

Filcsik István

2. Egy lányt orgazdaság vétsége miatt félévi fogságra ítélnek. Megérkezik a bíróságra a lány, hogy leülje, amit az orgazdaságért kiszabtak. Kiderül, hogy ő a beidézett lány húga. A vétkes egy hete meghalt. De a testvér jött, hogy a törvényt betartsa és a büntetést leülje, amit a nővérére kiszabtak.

Mikszáth Kálmán: Bede Anna tartozása

Vétkes: Bede Anna - Anna húga: Bede Erzsi

3. Megöltek egy hortobágyi juhászt a birkáiért száz éve.

Móricz Zsigmond: Barbárok

Bodri juhász

4. Egy kisfiú megbetegszik. Elhívják hozzá az orvost, egy vidám, kövér embert, aki tévesen diagnosztizálja a betegséget. A gyerek egyre rosszabb állapotba kerül, de az orvos ragaszkodik, ahhoz, hogy ez csak egy nátha. A gyerek meghal.

Kosztolányi Dezső: A rossz orvos

dr. Gasparek Artur

A novellákat megtalálod a mek.oszk.hu oldalon.

[14] 19. Semmi nincs kőbe vésve

Megoldás

Ez volt a csúnyán eltorzított szöveg A csere című regényemből:

Dávid, mikor a terem félhomályából átgyalogolt a másik terembe, a szemébe vakított a fény. Kristályos lámpák fénye világította meg az egymásra rakott ennivalót. Az egymással szemben fekvő hosszú asztalokon üvegtálak és porcelántálak, melegített acélos tálalóedények, tányérok és evő eszcájgok sorakoztak. Hideg meg meleg ételekből, sokfélén elkészített halakból és húsokból, köretekből, salikból, sütikből, tortákból és a világ minden tájáról származó gyümikből válogattak a vendégek. Üdítőket, koktélokat a bárpultnál kérni lehetett. Alkohol nem volt. Az Elnök megtiltotta, hogy legyen.

Ez az eredeti szöveg:

Mikor a félhomályból átment a másik terembe, elvakította a fény. Kristálycsillárok világították meg a felhalmozott ennivalót. Az egymással szemben álló hosszú asztalokon üveg- és porcelántálak, melegített acél tálalóedények, tányérok és evőeszközök sorakoztak. Hideg és meleg ételekből, sokféleképpen elkészített halakból és húsokból, köretekből, salátákból, süteményekből, tortákból és a világ minden tájáról származó gyümölcsökből válogathattak a vendégek. Üdítőket, koktélokat a bárpultnál lehetett kérni. Alkoholos ital nem volt. Az Elnök megtiltotta.